Istoria ºtiinþei este o istorie a cuceririlor.
A naturii ºi a minþilor oamenilor.
Una nu s-ar fi putut întâmpla fãrã cealaltã.
Pe 12 aprilie 1961, Yuri Gagarin va cãlãtori în afara Pãmântului
pentru prima datã.
Un pas care ar fi fost imposibil
fãrã sacrificiul lui Galileo Galilei.
Aceasta este o dramatizare a acestor evenimente,
aºa cum s-au întâmplat în douã...
ZILE CARE AU ZGUDUIT LUMEA "Drumul cãtre stele"
12 aprilie 1633.
În Anglia, Charles I e prins într-o luptã pentru putere
cu parlamentul.
În Lumea Nouã, pelerinii puritani se zbat sã câºtige o poziþie
în ceea ce va deveni America.
Lar în Roma, Galileo Galilei, în vârstã de 70 de ani,
e judecat pentru erezie.
Peste câteva ore îl vor pune în boxa acuzãrii.
El se roagã la Dumnezeu pentru îndrumare,
ºi pentru indulgenþa bisericii.
Afarã rãsare soarele.
Crima lui Galileo este sugerarea cã soarele, nu Pãmântul,
este centrul universului.
ªi cã Pãmântul se roteºte în jurul soarelui, la fel ca alte planete.
Este un afront monstruos la învãtãturile Bisericii.
Acum 30 de ani, un cãlugãr dominican,
Giordano Bruno, a pretins acelaºi lucru...
ªi a fost ars de viu pentru erezia sa.
Acum vin dupã Galileo.
El a scris o carte,
"Dialogul despre cele douã sisteme cãpetenie ale lumii"
care a crezut el cã-i va convinge pe sceptici.
A crezut cã dupã 30 de ani, Biserica s-a mai înmuiat,
cã însuºi Papa i-a dat binecuvântarea de a o scrie.
Se înºela amarnic.
Sesiunea de deschidere a procesului. Va fi o întâlnire fãrã formalitãti...
Dar pentru Galileo, miza n-ar fi putut fi mai mare.
În aceastã salã, vor decide soarta carierei sale,
a reputaþiei sale, poate chiar a vieþii sale.
Întemniþat pentru ultimele trei luni, Galileo e bolnav
ºi suferã de artritã.
Nu i s-a permis sÃ£ fie apÃ£rat de un avocat,
Âºi habar n-avea de ce este acuzat.
La prezidiu este fratele Vincenzo Maculano, preot iezuit.
Cu puterea Bisericii Catolice în spatele sãu,
se aºteaptã de la el sã obþinã o confesiune simplã.
Dar el îl subestimeazã pe omul
din spatele chipului bãtrân ºi obosit.
Începe cu proba A, cartea lui Galileo, "Dialogul"
El a scris-o? Poate explica ce scrie în ea de l-a adus
în fata Sfintei Inchizitii?
Recunosc cã tot ceea ce contine a fost scris de mine.
Cartea lui Galileo nu e prima care sã sustinã cã Pãmântul
se roteºte în jurul soarelui.
Astronomul polonez Copernic a sugerat prima datã asta în 1543.
Biserica a realizat pericolul.
Un edict special poruncea tuturor catolicilor sã evite teoriile sale.
ªi Galileo a primit dispoziþie sã nu-I sprijine pe Copernic,
aºa cum îi amintesc acum.
Îþi aminteºti de dispoziþie?
Dispoziþia îi interzice sã predea sau sã apere teoria lui Copernic.
Când a cerut autorizatia de tipãrire a cãrþii,
a informat autoritãtile despre dispoziþie?
E o întrebare simplã.
Maculano se aºteaptã la o admitere simplã a vinovãþiei.
Nu am crezut cã trebuie sã spun ceva,
pentru cã nici n-am susþinut, nici n-am apãrat în carte,
teoria cã Pãmântul se miºcã ºi soarele e staþionar.
Fãrã sã ezite, Galileo nu numai cã a negat
faptul cã a sprijinit teoria lui Copernic,
dar merge mai departe ºi susþine cã în cartea sa îl combate.
Am demonstrat cã fatã de teoria lui Copernic cu privire la soare
ºi la Pãmânt...
Sigur cã asta nu poate fi adevãrat!
Dacã aceastã carte nu este ereticã, atunci ce cautã el aici?
Nesigur cum sã continue, Maculano încheie ºedinþa.
ªedinþa se suspendã. Luati-I!
Galileo este dus înapoi în arest la domiciliu pânã ce cartea
va fi reexaminatã.
Procesul e departe de încheiere.
Papa a cerut o confesiune de vinovãþie, ºi în general,
papii obþineau ceea ce doreau, într-un fel sau altul.
Cu opt ani mai devreme, lucrurile arãtau foarte diferit.
Galileo este la apogeul carierei sale ca matematician ºi scriitor.
În timp ce biserica trece printr-o mini-renaºtere
sub un nou papã, Urban al 8-lea.
Urban vrea sã fie vãzut cã încurajeazã ideile noi
în filozofie ºi ºtiinþã.
ªi cine era mai potrivit sã-I sfãtuiascã dacã nu Galileo?
Ar trebui sã fie multe de discutat, Europa e plinã de noi descoperiri,
dar în Italia existã o problemã, edictul contra lui Copernic.
Galileo se plânge cã ºtiinþa catolicã suferã datoritã lui,
atât de mult cã se cascã o prãpastie faþã de restul Europei.
ªi Urban se teme de asta, pierderea prestigiului se va reflecta urât
în conducerea sa "iluminatã"
Cum am spune noi, o veritabilã ruºine.
Simþind dezgustul lui Urban faþã de edict,
Galileo ia o hotãrâre care îi va schimba viata.
Cu grijã, prezintã posibilitatea unei cãrti noi...
Reînviind teoria lui Copernic...
Ne va ajuta sã înþelegem multe fenomene astronomice
într-o luminã nouã.
...uitã sã pomeneascã de dispoziþie.
Mintea sa e în altã parte, la toate dovezile adunate pentru sprijinirea
teoriei lui Copernic.
Galileo e angajat de Medici, ducele Florenþei,
ca sã predea matematici copiilor sãi.
Este de asemenea ºi un pionier în astronomie.
Acum 20 de ani, a luat o lunetã simplã,
i-a crescut factorul de mãrire, ºi a transformat o jucãrie amuzantã
într-un adevãrat instrument ºtiinþific, capabil de a deschide
secretele cerurilor.
Observaþiile mele asupra lunii ºi a lui Venus, asupra mareelor,
asupra însuºi soarelui, sugereazã cã, pânã la urmã,
Copernic poate sã fi avut dreptate.
Nu ideile lui Copernic îl deranjau pe Urban,
ci faptul cã Galileo susþinea cã le poate dovedi.
Aºa e? În acest context, gãsim cã acesta e un cuvânt nenatural...
Teoriile ºtiinþifice sunt bune, atât timp cât rãmân teorii.
Dovezile neagã credinþa, ºi fãrã credinþã, nu mai e religie.
Pentru papã, universul e condus de miracolul lui Dumnezeu,
nu de legi naturale aºa cum considerã Galileo.
El îl provoacã pe Galileo sã accepte cã Dumnezeu
poate face lucrurile sã se miºte ºi sã aparã aºa cum doreºte EI.
ªi cã orice încercare de demonstrare este pânã la urmã în van.
...vorbind despre acest subiect, altfel decât ipotetic,
înseamnã constrângerea puterii ºi înþelepciunii infinite
a lui Dumnezeu prin teoriile noastre arogante.
Nu poate exista dovada finalã a creatiei lui Dumnezeu.
Trebuie sã accepþi acest adevãr. Ca un bun catolic.
Galileo realizeazã cã e posibil sã fi interpretat greºit situaþia.
Viitorul muncii sale se aflã în balantã.
Dar apoi, fãrã sã realizeze, Urban îi aruncã un colac de salvare.
Încrezãtor cã ºi-a exprimat opinia, îi dã lui Galileo binecuvântarea sa
sã scrie despre soare, Pãmânt ºi stele..."ipotetic"
Poti continua cu binecuvântarea noastrã,
atâta timp cât nu existã referiri la "dovezi"
Chiar îi sugereazã un titlu mai filozofic:
"Cele douã sisteme cãpetenii ale lumii"
Galileo nu aude decât binecuvântarea
ºi uitã avertismentul voalat.
În mintea sa, pare cã 10 ani de interzicere oficialã
au fost ridicaþi în sfârºit.
Dar existã o nouã provocare...
Sã scrie un tratat ºtiinþific revoluþionar, "ipotetic"
Soluþia sa e ingenioasã,
construieºte un dialog imaginar între trei personaje.
Unul e alter ego-ul lui Galileo, care îl contrazice pe Copernic.
Al doilea pãstreazã vederile vechii biserici.
Lar al treilea personaj cântãreºte ambele opinii în mod egal.
Pare sã fie modul perfect pentru a-i transmite ideile,
fãrã cenzurã.
Dar nu poate evita dovada, ºi în ciuda încercãrii sale
de a împãca biserica, dezechilibreazã cartea,
înclinând-o spre Copernic.
ªi în cei ºapte ani cât va scrie, însãºi lumea s-a schimbat.
Renaºterea se stinge. Cartea e condamnatã.
În martie 1632, papa Urban e în centrul furtunii politice.
Rãzboaiele pentru dominarea religioasã a Europei
se apropia tot mai mult de Roma.
Lumea catolicã se simtea tot mai ameninþatã de valul protestant.
Cardinalul Borgia, ambasadorul Vaticanului în Spania,
l-a acuzat pe Urban de eºuarea în lupta pentru adevãrata credinþã.
De fapt, dupã Borgia, pãrea cã nu doreºte sã încerce,
ºi ar trebui destituit.
Între timp, "Dialogul" e tipãrit, nu la Roma, ci în Florenþa.
Se presupune cã Galileo a trimis o copie la Vatican sã fie aprobatã,
înainte de tipãrire.
Dar datoritã izbucnirii ciumei, nimic n-a fost trimis nicãieri,
pentru o vreme.
E aprobatã de reprezentantul local al inchizitiei din Florenta.
Cea mai explozivã operã ºtiinþificã în 500 de ani,
este pe cale de a se naºte.
În Roma, Urban trebuie sã facã un gest care sã dovedeascã
abilitatea sa de a apãra credinta catolicã.
Fratele sãu încearcã sã-I facã pentru el.
Ultimul lucru de care are nevoie Urban acum este sã fie vãzut
cã permite prosperarea textelor eretice, necontrolate.
În vara aceea din 1632, "Dialogul" e terminat.
Când ajunge pe strãzi, nimeni nu este pregãtit pentru rãspuns.
Se vinde în 5 zile.
Reactia bisericii e mai puþin entuziastã.
Când cartea ajunge în cele din urmã la Roma,
Urban nu are timp sã o citeascã.
Sfãtuitorii sãi o judecã în locul sãu.
Personajul din cartea lui Galileo care trebuia sã sprijine biserica
a fost fãcut sã arate ca un prost.
Numele sãu e Simplicio ºi e clar o copie a papei.
Lar cartea au declarat-o o glorificare scandaloasã
a lui Copernic.
Nu existã îndoialã cã Galileo aratã miºcarea Pãmântului în scris.
El declarã rãzboi tuturor ºi îi considerã retarzi
pe cei care nu sunt de acord cu Copernic.
Înfuriat, Urban cere ca atât cartea cât ºi scriitorul
sã fie judecaþi pentru erezie.
"Dialogul" este pe cale sã-I aducã pe Galileo la judecatã.
Dar el încã are prieteni puternici.
Patronul sãu, Medici, Ducele de Florenþa,
a trimis avocatul sãu vedetã, ambasadorul Francesco Niccolini,
în misiune la Roma.
Niccolini sperã sã-I convingã pe Urban sã renunþe la proces.
Dar Urban a fost umilit public ºi vrea rãzbunare.
Spune-mi de ce Galileo îºi bagã pana în singurul loc
unde ºtie cã nu poate? În cel mai serios, pervers,
periculos subiect la care se poate gândi?
Acela care e garantat sã agite lucrurile.
Pentru mine?
Niccolini aratã cã "Dialogul" a primit aprobarea inchiziþiei.
Dar lui Urban nu-i pasã.
Orice ar fi sperat Galileo sã dobândeascã cu cartea sa,
rezultatul a fost o ruºine pentru papã. Acum e ceva personal.
Am înþeles cã era pregãtit sã facã tot ce i-am poruncit.
Nu e îndoialã cã o argumentaþie deºteaptã a lui Galileo
a fortat asta...
Niccolini îºi dã toatã silinþa pentru a-i da ºansa lui Galileo
mãcar de a se apãra la judecatã, dar orice asistentã e refuzatã.
Urban vrea ca Galileo sã fie acuzat de erezie
pentru susþinerea lui Copernic.
Dar edictul contra lui Copernic avea o scãpare majorã.
Nicãieri nu foloseºte cuvântul "eretic"
Dar nu va conta pentru Urban.
Sã fi ºtiut Galileo în avans de dificultãþile ºi obiecþiile
contra operei sale?
Nu. ªtie foarte bine unde se aflã dificultãtile.
Niccolini încearcã sã arate cã procesul contra lui Galileo
nu este susþinut legal dintr-o sumã de motive.
Dar pentru Urban, miza e acum prea mare ca sã dea înapoi.
E o amenintare directã a credintei noastre...
Insistã ca Galileo sã fie judecat pentru erezie,
pentru susþinerea unei doctrine care, tehnic, nu este ereticã.
M-a înºelat. Este trãdare.
E o scãpare atât de mare, cã aproape îl salveazã pe Galileo.
Dupã prima zi a procesului, Galileo aºteaptã reexaminarea
cãrtii sale.
Curtea e în pauzã. ªi au o mare problemã legalã.
Cartea îl susþine pe Copernic.
Dar deoarece Copernic nu este eretic,
nu-I pot condamna pentru erezie.
Vor ca el sã recunoascã.
Procurorul ºef, Maculano, a fost trimis sã-I convingã pe Galileo
sã renunþe la luptã.
Cartea a fost reexaminatã...
El îi sugereazã lui Galileo cã s-a condamnat deja
cu propria mâna.
Ceea ce, cu reþinere, Galileo pare sã accepte.
A doua zi a procesului începe cu toatã lumea aºteptându-se
la o hotãrâre rapidã.
Vã rog sã luaþi loc.
Dar Galileo n-a renuntat la luptã.
Acum, cã am recitit cartea, dupã aproape trei ani,
ºi fãrã nici o provocare, admit...
Îºi mãrturiseºte greºeala. ªi este o mãrturisire simplã,
cã accidental a pãrut sã-I sprijine pe Copernic,
când nu a fãcut asta, desigur, având argumente prea inteligente.
Era doar vinovat cã s-a dat mare.
Greºeala mea a fost, ºi recunosc asta,
una de îngâmfare...
E o mãrturisire. Dar nu cea de care are nevoie Maculano.
Adicã aceea cã a sustinut o doctrinã contrarã Sfintei Scripturi.
Luati-I.
Maculano închide ºedinþa, din nou în pierdere.
Între timp, Urban a primit rapoarte despre progresul procesului...
Sau lipsa acestuia.
Procesul intrã în a treia zi
ºi Galileo a pãstrat o strategie surprizã pentru acest moment,
când simte cã procesul contra lui îºi pierde puterea.
Prezintã aceastã copie a dispoziþiei de acum 16 ani,
care îi comanda sã nu-I susþinã pe Copernic.
...ºi aºa cum vedeþi, nu conþine fraza,
"nici sã predea în orice fel"
ªi am considerat cã am permisiunea
sã discut ideea "ipotetic"
Galileo simte ca a obtinut o victorie importantã.
Dar nu a fãcut decât sã împingã Biserica într-un colt.
La o ºedinþa a cardinalilor inchizitori,
Urban a spus clar cã s-a sãturat de fineþurile legale.
Vrea ca afacerea sã se încheie, acum.
ªi vreau o confesiune. Existã cãi de a o obtine.
Galileo trebuie sã mãrturiseascã ºi sã retracteze.
Prin orice mijloace. Inclusiv tortura.
Nu trebuie sã fim sensibili în afaceri atât de importante.
Ziua a patra a procesului.
Inchiziþia îºi aratã intentiile foarte clar.
Galileo ºi-a început cariera ca medic.
ªtie foarte bine ce efecte are metalul asupra cãrnii.
Crezi sau ai crezut vreodatã cã soarele e centrul universului,
ºi nu Pãmântul?
Cu multã vreme în urmã, eram indecis,
dar acum, convins de înþelepciunea autoritãþilor, susþin,
ca cea mai adevãratã ºi indiscutabilã,
stabilitatea Pãmântului ºi miºcarea soarelui.
E capãtul drumului pentru carte ºi pentru Galileo.
Ei au câºtigat.
Sentinta lui Galileo este întemniþarea oficialã,
dupã placul Sfântului Scaun, pe termen nelimitat.
Eu, Galileo Galilei,
jur solemn cã niciodatã nu voi mai spune
sau voi declara oral sau în scris, lucruri ce m-ar putea aduce
în fata unor bãnuieli similare...
"Dialogul" este interzis de Biserica Catolicã,
ºi va rãmâne aºa pentru urmãtorii 200 de ani.
Totuºi, Pãmântul încã se roteºte.
El ºtie asta. ªi ei ºtiu asta.
Este 12 aprilie 1961.
În Algeria, generali rebeli francezi pun la cale o loviturã de stat
pentru a-I da jos pe de Gaulle.
În Vietnam, consilierii militari americani ajutã la rezolvarea
unei mici revolte locale.
ªi în URSS, o fiinþã umanã se pregãteºte sã pãrãseascã planeta.
Cosmodromul Baikonur, Asia Centralã Sovieticã.
Peste ºase ore, unul dintre aceºti doi oameni va deveni nemuritor.
Va face un pas pe care nici un om nu l-a mai fãcut pânã acum:
De pe pãmânt în spaþiu.
Cei doi rivali pentru cea mai mare aventurã ar trebui sã doarmã.
Dar Gherman Titov nu doarme. ªi nici Yuri Gagarin.
Sunt monitorizaþi, ascultati. Priviti.
Dupã ce i-au înghiontit ºi împins, i-au înregistrat ºi mãsurat
pe ambii concurenþi în fiecare moment din an când erau treji...
Savanþii Programului Spaþial al Rusiei vor sã le analizeze
ultimul somn înainte de decolare.
Indicatoare de efort le monitorizeazã starea de odihnã.
Oficial, Gagarin e cosmonautul Numãrul 1, dar e încã timp
ca ordinul sã fie schimbat.
O noapte fãrã odihnã i-ar putea face sã-i punã la îndoialã
pregãtirea mentalã pentru misiune.
Abia îndrãzneºte sã respire. E atât de aproape de visul sãu.
Copil fiind, Yuri Gagarin visa sã zboare.
Vara, când vânturile calde trimit valuri aurii prin lanul de secarã,
îmi ridicam capul spre cerul albastru de deasupra mea.
Cât de minunat ar fi fost sã mã ridic direct în sus
în frumusetea naturalã ºi sã plutesc spre orizont,
unde pãmântul întâlneºte cerul.
Când era tânãr, Yuri ºi-a fãcut timp ca sã înveþe sã zboare.
La 23 de ani îºi îndeplinise ambiþia din copilãrie
de a deveni pilot de vânãtoare ºi apãrãtor al URSS.
Era tot ceea ce a visat vreodatã, pânã ce forþele aeriene au anunþat
cã au nevoie de piloþi pentru o navã nouã, experimentalã,
o navã spaþialã.
Prin ani de teste, doi fruntaºi s-au detaºat din grup.
Titov ºi Gagarin.
Imposibil de separat la încercãrile fizice,
Gagarin avea o calitate pe care Titov n-o va avea niciodatã.
Yuri era bãiat de fermier, exact ca liderul sovietic Hruºciov.
Originile politice perfecte pentru un erou sovietic
al erei spaþiale.
Ora 6:30 AM. Dimineata zborului.
Titov e deja echipat, ºi pare a fi o farsã crudã.
În loc sã-I pregãteascã pe Gagarin pentru zbor, îl þin relaxat.
Fericit.
Titov ºtie cã în afarã de vreo piedicã de ultim moment,
Gagarin este cel care va ajunge în spaþiu.
El va lua gloria. Dar tot el îºi asumã ºi riscurile.
Racheta cu care va zbura este o rachetã balisticã transformatã.
Proiectatã sã care focoase nucleare în inima Americii,
azi va duce un mesaj simplu, cã ruºii câºtigã cursa spaþialã.
Dacã racheta functioneazã...
Cu 6 luni înainte, 190 ingineri au pierit
când o rachetã s-a defectat.
Proiectarea rachetelor e încã în faºã.
Aproape jumãtate din lansãri s-au terminat cu eºecuri.
Un grad de prudenþã pare recomandat.
Dar americanii au propriul program spaþial.
În Florida, naveta spaþialã Mercury e aproape gata.
Ascultând semnalele radio ale NASA, ei ºtiu cã americanii
sunt aproape de lansarea propriului zbor cu echipaj.
Probabil cã e doar o chestiune de zile.
Deci trebuie sã actioneze acum sau sã riºte sã piardã cursa.
Sunt ºi alte riscuri, în afara rachetei.
Cu o lunã în urmã, o lansare reuºitã a trimis o capsulã Vostok
în spaþiu...
La bord se afla un anume lvan lvanovici.
Ivan a supravieþuit cãlãtoriei. Dar lvan era fãcut din cauciuc.
Chiar dacã racheta funcþioneazã,
nimeni nu ºtie ce se întâmplã cu un om în spaþiu.
Medicii sunt atenti la semne de stres,
vreo slãbiciune psihicã de ultim moment.
Cea mai mare teamã a lor este ca,
sub efectele necunoscute ale lipsei greutãþii,
izolat de orice contact uman, chiar ºi cel mai disciplinat
ºi dedicat cosmonaut poate sã înnebuneascã.
Sau ºi mai rãu, sã dezerteze.
S-au luat precauþii. Zborul este complet automat,
controlat de computere de la sol.
Gagarin ºi Titov nu au fost încântaþi de lipsa controlului lor.
ªi au spus asta.
Dacã autopilotul se defecteazã, aºa cum a mai fãcut-o?
S-a ajuns la un compromis foarte sovietic.
Cosmonautul va avea un cifru ca sã deblocheze autopilotul,
dar nu i se vor spune numerele decât în caz de urgenþã.
Cifrul e ascuns în cabinã ºi locaþia sa va fi comunicatã prin radio
cãtre pilot ca o ultimã soluþie.
Proiectantul ºef Sergei Korolev vine sã-ºi ia la revedere.
Ca director tehnic, întreaga operaþiune stã pe umerii sãi.
ªi asta se vede.
Proiectantul ºef a venit ºi a fost prima datã când l-am vãzut
mãcinat de grijã ºi obosit.
Evident ca avusese o noapte albã ºi am vrut sã-I îmbrãþiºez,
ca ºi cum ar fi fost tatãl meu.
Korolev a supervizat programul Cosmos de la început.
Aceºtia sunt bãieþii sãi. Le spune "Micii vulturi"
Dar unul singur va zbura azi. Titov ºtie cã ºansa lui s-a dus.
Ne-am antrenat împreunã mult timp.
Amândoi eram piloþi de vânãtoare, deci ne înþelegeam reciproc.
El comanda zborul, eu eram rezerva lui, "pentru orice eventualitate"
Dar amândoi ºtiam cã orice eventualitate nu se va întâmpla.
O sã facã gripã de la autobuz la rampa de lansare?
Sã-ºi rupã piciorul? Erau prostii... dar dacã?
Dar dacã?
Rãmâneau o multime de "dar dacã"
Azi va fi testul suprem pentru tehnologia sovieticã.
Gagarin e introdus în capsula Vostok.
Casa lui pentru urmãtoarele douã ore.
Între timp, Korolev coboarã în adâncul Pãmântului.
Pe timpul zborului va sta într-un buncãr blindat,
la 300 m de echipa sa de control de la suprafaþã.
Ei pot fi înlocuiþi. El nu.
Misiunea e copilul lui Korolev. Dacã eºueazã, vina va fi a lui.
Dar dacã va reuºi, el nu va împãrtãºi laudele.
Geniul lui Korolev e un secret de stat prea mare pentru a fi pus
în faþa presei mondiale.
Echipa medicalã.
Echipa medicalã e pregãtitã. Totul pare pregãtit. Aºteptãm.
Sub Gagarin sunt 250 tone de combustibil de rachetã.
Se apropie ora zero. Capsula e închisã.
Gagarin îºi tensioneazã întregul corp.
Dacã racheta se defecteazã, scaunul sãu va fi ejectat automat,
aterizând într-o uriaºã plasã de siguranþã.
Dacã forta nu-I omoarã sau nu-i rupe picioarele în cãdere.
Dacã... dar dacã.
Cheia de lansare în poziþia "Start"
Cheia de lansare la "Start" Verificaþi poziþia "Start"
Toate întrebãrile ºi calculele... anii de încercãri ºi sacrificiu
se rezumã la acest moment.
Aprindere!
Gagarin e pe drum. Lumea se va micºora pentru totdeauna.
Ridicându-se cu 300 m/s, forþa gravitaþionalã e aºa de mare
cã Gagarin nu poate vorbi.
E la 96 km deasupra. Gagarin e mai sus decât a ajuns vreun om.
128 km ºi se îndreaptã spre est, Gagarin a ieºit din raza
receptoarelor TV de la Baikonur.
Karolev nu-I va mai vedea pânã la aterizare.
La doar 10 minute dupã decolare, Gagarin a scãpat de gravitaþie.
Acum este primul om pe orbitã.
- Yura Yura, cum te simþi - Mã simt bine.
- E totul în regulã - Încerc lipsa greutãþii...
- Greatã - Nimic aºa rãu cum mã aºteptam.
- Bun, deci nu ai greþuri. - Nu, mulþumesc, mã simt bine.
Au trecut 30 de minute din zbor.
Cu de 20 de ori viteza sunetului, Gagarin alunecã încet în întuneric.
Sub el sunt oraºe. Deasupra sa, stele.
Încearcã sã identifice constelaþiile,
dar lumina de la camera TV îi intrã în ochi.
Zburând tot spre est cu 29000 km/h,
Gagarin întâlneºte soarele care rãsare.
Pentru prima datã în cariera sa, e doar un pasager...
Zborul continuã normal, toate sistemele functioneazã.
Vãd Pãmântul /
E liber sã se bucure de cea mai frumoasã panoramã
vãzutã vreodatã de un om.
Pot sã vãd Pãmântul, cât e de minunat.
Pot sã vãd norii. Pot sã vãd totul, e grozav.
Mã întrebam, ce vor spune oamenii când vor auzi de zborul meu?
M-am gândit la mama mea, ºi cum, când eram copil,
mã sãruta între omoplaþi înainte sã adorm.
Ea ºtia unde sunt acum?
Nu ºtia.
Ultima datã, Yuri i-a spus mamei sale
cã pleacã într-o cãlãtorie de afaceri.
Ea a întrebat unde, el i-a spus cã departe.
Doar atât a îndrãznit sã-i spunã. Anna e complet neºtiutoare
cã fiul ei se aflã la 129 km deasupra ei.
A zburat mai sus decât orice alt om.
Dar mai trebuie sã ºi coboare. ªi este pe cale sã aibã probleme.
Micuþa capsulã Vostok trebuie sã reintre în atmosfera terestrã.
Dar mai întâi trebuie sã se separe de modulul mai mare, cu echipamente.
ªi în acel moment critic, separarea eºueazã.
La Controlul de la sol, nu au idee de aceastã problemã.
Dar steaua lui Korolev pãleºte.
Cele douã jumãtãþi ale navetei Vostok se rotesc incontrolabil
ca o pereche de cizme legate de ºireturi.
La sol, primul semn de probleme.
Instrumentele aratã cã separarea nu s-a produs.
Poate fi doar o problemã în comunicatii...
În realitate, Vostok e periculos scãpat de sub control.
Gagarin are codul pentru deblocarea controlului,
dar nu are ce sã controleze.
Între timp, încrezãtor cã zborul e în ordine, postul de radio TASS
a fãcut primul anunþ.
Uniunea Sovieticã a lansat o misiune cu echipaj în spaþiu.
La bord, maiorul Yuri Gagarin.
Mama lui Yuri are radioul oprit.
Dar cumnata sa, Zoya, a auzit ºtirea.
Mamã, ai auzit? Ai auzit de Yura la radio?
Poftim? Ce-i cu Yura? S-a prãbuºit?
Doamne, nu, nu s-a prãbuºit. Mamã, Yura e în spaþiu!
În spaþiu? Cum adicã în spaþiu?
Valya e singurã cu doi copii, în Moscova!
Anna hotãrãºte pe moment sã se ducã la Moscova,
la soþia lui Yuri, Valentina, singurã cu copiii.
Dar nu gândeºte corect, e la peste 400 km distanþã.
Au spus "maiorul Yuri Alexeyvici Gagarin zboarã deasupra Pãmântului"
Yuri e doar locotenent major. Trebuie sã fie altcineva.
Cum adicã? Cum sã fie altcineva?
Când Gagarin era în spaþiu, l-au promovat la gradul de maior.
Dar el ar putea sã nu supravieþuiascã ca sã afle asta.
Vostok încã se roteºte sãlbatic. ªi acum începe sã se încãlzeascã.
Acesta poate fi un semn bun, înseamnã cã e în frecare
cu atmosfera terestrã.
Dar el nu are habar dacã are un unghi prea abrupt.
Aude cum scutul termic al lui Vostok se dilatã.
Dacã se desprinde, el va fi incinerat.
ªi frecarea creeazã o altã problemã: Un câmp magnetic.
Semnalele radio nu mai pot trece.
Ce s-a întâmplat? De ce am pierdut contactul?
Karolev nu ºtie dacã Gagarin e încã pe traseu.
Sau dacã e într-un milion de bucãþele împrãºtiate în spaþiu.
Da, am verificat, încercati din nou canalul 5!
În centrul de control, încã nu ºtiu nimic.
Radioul rãmâne tãcut.
Ce s-a întâmplat?
Am verificat, nu avem telemetrie.
Aþi aflat de ce? Dacã am pierdut contactul, unde s-a pierdut?
Ce s-a întâmplat cu el? Încercati din nou!
Lmplicaþiile unui eºec nu sunt greu de imaginat.
Ruºii au o vorbã: "împacheteazã-þi sania" ºtiind cã ajung în gulag.
Soarta lui Korolev atârnã de Gagarin.
ªi Gagarin e aproape sã-ºi piardã cunoºtinþa.
La 8 km sub el, ºoferul de tractor Yakov Lysenov aude o explozie.
E destul de puternicã pentru a o auzi prin zgomotul tractorului.
Lysenkov crede cã e sunetul unui avion care se prãbuºeºte.
Se uitã dupã avionul lovit, ºi vede ceva cãzând.
E Gagarin. Cãldura reintrãrii a ars cablurile care legau
cele douã jumãtãþi ale navetei sale ce se prãbuºea,
ºi el a profitat de ocazie ca sã se ejecteze.
- E totul în regulã acum? - Da, e în regulã, dle.
La sol, instrumentele aratã cã trapa de salvare a fost deschisã.
Cu 3 km mai sus decât plãnuit, dar mãcar ºtiu cã el e viu.
Dupã 108 minute în spaþiu, Yuri Alexeyevici Gagarin
s-a întors din nou pe Pãmânt.
Un comitet de primire oficial e trimis pentru eroul
Uniunii Sovietice.
Dar un comitet neoficial a ajuns acolo înaintea lor.
Yakov Lysenko e nerãbdãtor sã-I întâmpine
pe omul necunoscut din stele.
Yuri Alexeyevici Gagarin. Primul cosmonaut!
Serios?
Unde suntem?
Lângã Smelkova, e chiar acolo.
Alti localnici vin sã-i ureze bun venit strãinului din cer.
Cine eºti? E adevãrat cã ai venit din spaþiu?
Da, aºa e. Cum te numeºti?
Dupã completarea misiunii lui Gagarin,
s-a deschis scrisoarea lui Mazzhorin.
Acesta e un anunþ de la Agenþia Telegraficã a Uniunii Sovietice.
Un al doilea anunt radio se adreseazã natiunii.
Maiorul Yuri Alexeyevici Gagarin va fi introdus în tabela de onoare
a Comitetului Central al Komsomolului.
Asta se face cu cei morti!
Maiorul Gagarin a aterizat în Asia Centralã Sovieticã.
ªi e teafãr ºi se simte bine.
Micul Yura al Annei tocmai a devenit cel mai renumit om de pe Pãmânt.
Dar înainte ca gazdele sale sã se bucure de noutatea
întâmpinãrii primului Om Spaþial, petrecerea se încheie.
Partidul are de câºtigat un prestigiu serios
de pe urma zburãtorului lor preferat.
Yuri Gagarin, omul cosmic al poporului, e luat de acolo,
pentru a-ºi începe noua viaþã de erou sovietic ºi vedetã mondialã.
Pe tot cuprinsul URSS, abia le vine sã creadã cã au reuºit din nou.
Mai întâi Sputnik, acum asta. Cât poate fi mai bine?
E o perioadã bunã sã fii cetãtean sovietic.
Dar acel cetãtean care a fãcut sã se întâmple toate astea,
rãmâne în umbrã.
În timp ce Gagarin se scaldã în gloria publicã,
Korolev se întoarce tãcut la lucru...
Se gândeºte la reuºite mai mari.
Zboruri mai lungi, cãlãtorii în spaþiu, poate o misiune pe lunã.
Azi, ruºii au aruncat cea mai mare provocare tehnologicã din istorie.
Cursa Spaþialã a început.
DVD Authoring Power Music Productions s.a.