Ubojice. Do čudnih i divnih...
Od Arktika... do Afrike...
Od Južne Amerike do Azije...
Sa najnevjerojatnijim fosilima, od embrija dinosaura do
onih izvanredno očuvanih...
Korištenjem najnovije tehnologije stvaranja slika, najnovije istraživanje
nam je omogućilo da idemo dublje i otkrijemo više nego ikad prije.
To nam daje naš prvi zaista globalni pogled na ove nevjerojatne životinje.
PLANET DINOSAUR 1x2
PLANET DINOSAUR 1x2 'PERNATI ZMAJEVI'
U ovoj epizodi gledat ćemo nove, bizarne i nevjerojatne pernate dinosaure.
Od kojih su mnogi tek nedavno otkriveni.
Neki su pokorili nove svjetove.
Drugi su rasli do gigantskih veličina.
Dok budemo otkrivali više o evoluciji ovih pernatih zvijeri,
one revolucioniraju naše shvaćanje života na Zemlji.
Muteći granice između dinosaura i ptica.
Preko stoljeća, velika otkrića dinosaura su dolazila iz Sjeverne Amerike i Europe.
Ali, otprilike u zadnjem desetljeću, fokus se pomakao.
Jedna zemlja sada sjedi u centru nove revolucije dinosaura.
Kina.
Zadnjih godina, spektakularni fosili su otkriveni ovdje.
Fenomenalno očuvani, ovi fosili su otkrili izvanredne nove detalje.
Oni nam daju nevjerojatne male poglede u strani svijet,
pun najbizarnijih dinosaura koje smo ikad vidjeli.
Možda najčudniji od svih je živio prije 154 milijuna godina, u kasnom periodu Jure.
Životinja koja ne sliči na ništa drugo na Zemlji.
U ovim plodnim šumama skrivao se Epidexipteryx.
Veličine goluba, sve u vezi ovog stvorenja je čudno.
Od dužine njegovih ruku, do oblika njegovih zubi.
Ova šuma je dom mnogim predatorima, a biti malen ga čini ranjivim.
Ovo je Sinraptor.
Maleni dinosaur, poput Epidexipteryxa, ne bi zanimao odraslog dinosaura od 7 metara.
Ali ovo je mladunac, a Epidexipteryx je baš pravi zalogaj za njega.
Biti malen, ipak ima svoje prednosti.
Zato što može pobjeći u sigurnost stabla.
Sve što znamo o Epidexipteryxu, dolazi od nevjerojatnog fosila.
Prvi put je otkriven 2008. godine.
Pokazao je životinju male lubanje i velikih rupa za oči.
Kao i neobično duge zube.
Sa nožnim prstima koji su pogodni za hvatanje grana, kao i jako dugim
rukama i dlanovima, to sugerira da je ovo bio dinosaur prilagoÄ‘en Å¾ivotu na stablima.
NeobiÄni produÅ¾eni srednji prst je joÅ¡ jedno obiljeÅ¾je grupe.
S ovim i izbačenim prednjim zubima, Epidexipteryx ima savršeni alat
za lov na insekte u stablima.
Jedna od njemu omiljene hrane su insekti bube kopači koji se kriju u samim stablima.
Ovakav plijen, kojeg je teško uhvatiti, je prava nagrada.
Nagrada koja može privući neželjenu pažnju.
Ovdje je to drugi, veći Epidexipteryx.
Krađa hrane je uobičajena taktika, posebno ako je životinja stručna u tome.
Ima više u ovom izvanrednom stvorenju nego što se vidi na prvi pogled.
Ne samo da je savršeno dizajniran za život na stablima,
već je fosil otkrio da je bio pokriven kratkim jednostavnim perjem.
Perjem koje se vjerojatno razvilo iz samo jednog razloga. Za održavanje topline.
Ali, još je jedan iznenađujući detalj. Četiri duga pera na repu.
Ova pera nisu kao ona modernih ptica.
Ova pera su duga, poput vrpce. Skoro sigurno samo za pokazivanje.
To je prvo zabilježeno ukrasno perje.
Nije služilo samo za privlačenje, već i za prijetnju.
Zapravo, njihovo samo ime, Epidexipteryx, znači 'pokazivati perje'.
A oni su najsličniji pticama od svih dinosaura.
Krađa među stablima je jedna stvar. Krađa na tlu je sasvim druga.
Samo na stablima se može biti siguran od velikih predatora poput Sinraptora.
Na zemlji, par pera ne nudi nikakvu zaštitu.
Prvi pernati dinosaur je otkriven 1996. godine. Ali, još puno ga je brzo slijedilo.
Odjednom je izgledalo da je puno vrsta dinosaura zapravo imalo perje.
To je potvrdilo ono u što se dugo sumnjalo.
Direktna veza između dinosaura i ptica.
Veza koja može biti nađena ovdje, među dinosaurima koji su živjeli u
Mongolskoj pustinji prije 85 milijuna godina.
Ovo je Saurornithoides. To je član Troodont obitelji, a otkrili smo fosile
ovih dinosaura kako sjede na gnijezdu.
Potrebni su dani da se izlegu sva jaja, a dok to ne bude završeno,
ova životinja neće započeti sa sjedenjem na gnijezdu.
Dok se Saurornithoides okolo hrani, ovo gnijezdo je pozivnica predatorima.
Ovo je Oviraptorid. Therapoidni dinosaur bizarnog izgleda.
Bez zubi, oni su većinom jeli biljke.
Ali, to ne znači da neće iskoristiti drugačiju vrstu prehrane.
Znamo da su Oviraptoridi bili većinom biljojedi zbog nekih zapanjujućih
dokaza koje smo pronašli. Posebno je jedan fosil bio iznimno dobro očuvan.
Unutar njegovog tijela je bilo malo kamenje, Gastroliti.
Baš poput ptica, oni su to gutali da im pomogne u probavljanju teških biljki.
Ali, kad su ostaci dva nepovezana embrija otkriveni u gnijezdu Oviraptorida,
to nam je reklo da neki nisu bili samo biljojedi.
Već da su možda i pljačkali gnijezda.
Sa dva koščata izbočenja u gornjem dijelu čeljusti,
ovaj Oviraptorid ima alat koji je potreban da bi provalio u jaje,
te došao do dragocjenog sadržaja u njima.
To znači da se životinja koja se gnijezdi, poput Saurornithidesa,
nikad ne može skrenuti pozornost na dugo vremena.
Dva izgubljena jaja su njen najmanji problem.
Ovdje, neki pljačkaši gnijezda su veći od drugih.
Ovo je Gigantoraptor.
Gigantoraptor je otkriven 2007. godine u pustinji Gobi, u Mongoliji.
Samo veličina kostiju je otkrila da nije sličan ničemu do tada nađenome.
Bio je 8 metara dug i težak oko 1,5 tone.
Iz njegovih kostiju znamo da je bio 35 puta veći od svojih najbližih
Oviraptoridskih srodnika. A ipak, ovaj div nije čak ni bio potpuno odrastao.
To je bilo poput nalaženja miša veličine krave.
Ne znamo zasigurno bi li tako ogroman dinosaur poput
Gigantoraptora uopće imao ili trebao perje.
Kod dinosaura, perje je obično nađeno kao fini tjelesni pokrov,
te se čini se da mu je uglavnom bila svrha održavanje topline.
Ali perje jest bilo nađeno i sačuvano na fosilu
jednog od bliskih srodnika Gigantoraptora.
Na pazuhu i repu su nepogrešivi tragovi dugih simetričnih pera,
slični onima u modernih ptica.
Čini se sigurnim da je i Gigantoraptor također imao perje.
To ga čini najvećom pernatom životinjom ikad otkrivenom.
Ona ne služe za let. Gigantoraptori nisu mogli letjeti.
Ne služe ni za izolaciju. Ona služe za zastrašivanje ili privlačenje.
Širom svijeta, otkrića jedna za drugim su otkrivala još više detalja.
Od gnijezda do perja, za što se nekad mislilo da su isključivo svojstvena pticama,
ali su ta svojstva sada također pronađena i kod dinosaura.
Ali, najveće otkriće je možda onog dinosaura koji je živio u
Sjeveroistočnoj Kini prije oko 120 milijuna godina.
Ovo udaljeno područje je otkrilo spektakularne fosile izvanrednih detalja.
Pokazujući nam zapanjujuću raznolikost životinja.
Od njih su mnoga prilagođena životu u stablima.
Jedno posebno otkriće dinosaura ovo vodi na potpuno novi nivo.
Ovo je Xianglong. Sa zakrivljenim pandžama,
to je gušter dobro prilagođen penjanju po stablima.
Sa ovakvim plijenom, predatori će zasigurno slijediti.
Najuobičajeni dinosaur u ovim šumama ne živi na zemlji.
Microraptor.
Fosili Microraptora su tako dobro očuvani da
jasno otkrivaju svaki detalj njegove anatomije.
Sa upečatljivim pandžama na prvom nožnom prstu, ovo je član obitelji raptora.
Ali, ove pandže su se razvile za penjanje, a ne za ubijanje.
S manje od metra dužine,
bio je dinosaur savršeno prilagođen životu u stablima.
Microraptor je malen i savršeno prilagođen jurnjavi za plijenom.
Xianglong, s druge strane, ima jedan trik.
Ovo je gušter koji leti. Čini se da ima savršenu vještinu za bijeg.
Ali fosili Microraptora otkrivaju nešto drugo.
Ovo su pernati dinosauri, ali ova perja nisu za čuvanje topline ili pokazivanje.
Njihova struktura je jasno vidljiva iz fosila.
Ona su jako duga, promrežena venama, te, što je najvažnije,
njihov oblik tvori savršenu aerodinamičnu površinu.
Ona mu nisu ograničena na pazuhe. I njegove noge su imale duga perja.
Ovo perje je dizajnirano samo za jednu stvar. Let.
Microraptor je dinosaur sa četiri krila. To ga je nosilo u nebesa.
Ali, u ovim kineskim šumama, Microraptor nije jedino leteće čudovište.
Sinornithosaurus, u bliskom rodu s njim i veći od njega.
Više nego sposoban za krađu plijena.
Ali, on ima veći plijen na umu.
Microraptor je sada lovina.
Oba mogu letjeti.
Ali, ovo nije let na pogon. Ovo je jedrenje.
Nedavno istraživanje je otkrilo kako je Microraptor letio.
Nije imao mišiće za mahanje krilima, pa je maksimalno koristio svoja 4 krila.
Držanjem stražnjih nogu natrag i sa strane,
uspio je postati nevjerojatno efikasan jedriličar.
Kretao se šumom u seriji dugih, zakrivljenih jedrenja.
Sa dugim perjem na rukama i nogama, Microraptor je daleko bolji jedriličar.
Ali, bez sposobnosti dobivanja visine, jedini put je dolje.
Kad je jednom na zemlji, dugo perje se pretvara od prednosti u nedostatak.
Microraptor je jedva sposoban hodati, a pogotovo ne trčati.
Sinornithosaurus nema takav problem.
Na šumskom tlu, uloge su se preokrenule.
Microraptor je sretno uspio pobjeći.
Sinornithosaurus je bio jedan od prvih pernatih dinosaura koji je pronađen.
Fosili su mu tako savršeno očuvani,
da su pomogli riješiti jednu od velikih misterija dinosaura.
Godinama, za boju dinosaura su mislili da ju je nemoguće otkriti.
2010. godine je otkriveno da perje na ovom fosilu nije bilo samo za pokazivanje.
Pod mikroskopom, nađene su male strukture identične onima u modernih ptica.
Strukture koje su sadržavale pigment.
Začudo, uspoređujući ih sa živim pticama, možemo čak i otkriti prave boje.
Perje se čini da je bilo kombinacija smeđe, žute, sive i crne.
Savršeno prilagođeno životu u šumi.
Drugi dinosaur živi u ovoj šumi, Jeholosaurus, mali biljojed.
Nedavni fosili su otkrili da je ovaj tip dinosaura pazio i štitio svoje mlade.
Sa perjem s kojim se mogao uklopiti u šumu,
Sinornithosaurus se mogao kretati neviđen po vrhovima stabala.
A Sinornithosaurus je lovac, s potentnim tajnim oružjem.
2011. godine, proučavanje očiju ovog stvorenja je otkrilo da je to
bio predator savršeno sposoban za lov vidi danju i noću.
Proučavanje njegovih zubi 2009. godine, je pokazalo nešto što
ga je definitivno razlikovalo od ptica.
Nešto puno smrtonosnije.
Najveća opasnost nije samo u većem broju neprijatelja.
Otkrili smo da zubi Sinornithosaurusa
imaju neobične i upadljive utore cijelom dužinom,
Oni jako sliče onima Heloderma suspectuma /vrsta guštera/.
Utori u njegovim zubima služe za davanje otrova njegovoj žrtvi.
Tim je čak identificirao ono za što su oni
mislili da je mjesto vrećica s otrovom u fosilu.
Čini se da je Sinornithosaurus mogao ubijati otrovom.
Smrtonosniji predator od bilo kojeg ikad zamišljenog.
Potpuna i nevjerojatna slika bizarnog izgubljenog svijeta.
Svi ovi nalazi su nam otkrili važnost perja cijelom nizu dinosaura.
Od toplinske izolacije, obrane, te napokon leta.
A Microraptor nam ne samo daje nagovještaj kako se let razvio,
već i da dinosauri još žive među nama i danas.
Kao ptice.
TITL BY RODJOCOUSIN www.prijevodi-online.org